Kolik litanií bylo před lety i nedávno sehráno v médiích v reakci na ztráty žoldáků Armády České republiky v operacích vedených USA a NATO odehrávajících se v zemích vystavených jejich agresi, okupaci a zasahování, které leží stovky a tisíce kilometrů od naší vlasti. Kolik demagogie a falešných řečí přitom zaznělo, aby zamaskovalo hanebnost vládnoucích skupin v ČR, které se jimi nařízenou účastí Armády České republiky staly závislým komplicem USA, NATO a EU, a které nesou spoluzodpovědnost za válečné zločiny napáchané v Jugoslávii, Iráku, Afghánistánu a jinde. Jaký postoj máme zaujmout vůči námezdním zaměstnancům Armády ČR čili žoldákům a zejména vůči těm, kdo je posílají asistovat agresorům i s pověřením zabíjet? Nad stejnými otázkami ve vztahu k USA se zamýšlí politický analytik Saker a platnost jeho odpovědí se přirozeně týká i naší země.
Poznámka překladatele.
V závislosti na souvislostech může být drobné slovo "proč" zcela neškodné anebo může být jedním z nejpodvratnějších a dokonce svatokrádežných slov, jichž může člověk použít. Asi proto toto slovo tolik miluji: pro jeho schopnost uvolnit obrovskou sílu proti všem druhům posvátných krav a nezpochybnitelných přesvědčení. Proto se dnes chci každého zeptat, proč tolik lidí cítí potřebu děkovat válečným veteránům za jejich "službu"?
Ve čtvrtek 1. listopadu již po 27 od roku 1992 došlo drtivou většinou ke schválení rezoluce odsuzující ekonomické, finanční a obchodní embargo, které uplatňují Spojené státy vůči Kubě. Tentokrát ještě drtivější převahou. Pro rezoluci hlasovalo 189 zemí, proti ní pouze 2 - USA a Izrael. Nikdo se nezdržel. Spojené státy se pokusily o osm pozměňovacích návrhů, ani jednou neuspěly.
USA se tak ve věci blokády dostaly do izolace. Je to ironické, když se USA snaží aplikovat izolaci na jiné země.
20. 10. 2018 proběhlo v Podmoskevské oblasti VI. plenární zasedání ÚV Komunistické strany Ruské federace (KPRF), na kterém byly posouzeny úkoly v posílení úlohy strany při výchově mládeže
Projev předsedy strany Gennadije Zjuganova
Každodenně proběhne ve společenskopolitickém životě Ruska mnoho důležitých události. Ovlivňují mnohé v osudech mládeže. Letošní rok vejde do dějin mimořádně dramatickou událostí: "vládní strana Jednotné Rusko protáhla přes Státní Dumu tak zvanou důchodovou reformu".
Jo a ne! Minulý víkend byl určitě dlouhodobě nejkomplikovanější! Byl výsledek příznivý pro "tu správnou stranu"? Nejlepší odpovědí je ona velká německá slovní složenina, vytvořená z Ja a Nein - Jein. (Pro ty, kdo snad neumějí německy: Ano i Ne. Pozn. překl.)
Sobota byla úžasná! Několik stovek skupin, organizací a prominentních jednotlivců vyzývalo pod heslem "Unteilbar" (nedílné) k demonstraci proti rasismu, nenávisti k cizincům, zvlášť k uprchlíkům a imigrantům. Měla to být opozice vůči Alternativě pro Německo (AfD), straně někde mezi ultrapravicí a fašismem, jež s 18 % dosahovala děsivého druhého místa v celonárodních průzkumech. Byla naděje, že shromáždění a demonstrace, jež by odmítly ji i její otevřeně násilnické spojence a spolupachatele, přiláká úctyhodné množství lidí, 40, možná i 50 000. K úžasu všech se jich objevilo úchvatné množství, odhadem přes 240 000! Skutečně ohromný dav! Po hodině krátkých projevů vyšly první demonstrující útvary z východoberlínského náměstí Alexanderplatz v jednu odpoledne. Ještě dřív, než vyšly poslední řady, první už dosahovaly cíle, tři míle vzdáleného západoberlínského velkého centrálního parku, Tiergarten (ZOO), kde byly nabízeny další projevy a spousta hudby až do 9 večer. Mnoho, mnoho lidí, ze všech koutů Německa, se zřetelně bojí rychlého růstu AfD, jež hrozí, že povede vládu v jednom státě, jestli příští rok vyhraje volby v Sasku, kde je pouhých 5 procentních bodů za vedoucími Křesťanskými demokraty, kteří vedou peloton v Sasku od sjednocení Německa.
V Čapaevsku, v Samarské oblasti, na iniciativu vedení závodu a veteránské rady byla blízko vstupu číslo 12 odhalena pamětní deska k 100 letům povstání pracujících závodu číslo 15 proti běločechům (legionářům bojujícím na straně intervence a kontrarevoluční bílé armády).
Připomínka, že 1. října 1918 ve osadě Ivaščenkovo (nyní Čapajevsk), proběhlo povstání pracujících vojenských závodů s cílem zabránit odsunu techniky a vybavení na Sibiř. Stráž závodu tehdy otevřela sklady se zbraněmi a pracující, kteří vzali pušky, podstoupili boj s oddílem bílé armády. Následující den komučská vojska a běločeši, kteří ustupovali z Androsovky, zaútočili na osadu. Ozbrojení pracující se zoufale bránili, ale byli poraženi. Pracující, kteří přežili, se svými rodinami, celkem 1000 lidí, byli zastřeleni na náměstí, a dalších 800 lidí bylo později posláno "vlakem smrti" na východ.
Tisková sužba ÚV LKSM RF, překlad KSM
https://kprf.ru/party-live/regnews/179496.html" target="_blank">Zdroj: https://kprf.ru/party-live/regnews/179496.html
Ruští obyvatelé se staví proti snaze současné české vlády budovat zde pomníky oslavující působení reakční části legionářů před 100 lety na straně zahraniční intervence proti ruské revoluci. Místní znají jako "běločechy" část českých legionářů, kteří se postavili proti revoluční vládě pod vedením buržoazních důstojníků a imperialistických vlád. Obyvatelé připomínají loupežné akce a masakry obyvatelstva, kterých se reakční legionáři dopustili. Na provokační pomník legionářům u Samary napsali místní obyvatelé "Žádný pomník zlodějům a vrahům".
Nutno říct, že část vojáků z legií zachraňovala čest, přidala se k Revoluci, a aktivně bránila reakčním důstojníkům. Nejznámějším z nich byl spisovatel Jaroslav Hašek. Ti, co podporovali Revoluci a nechtěli proti ní bojovat, čelili jak teroru důstojníků, tak ústrkům úřadů po návratu do vlasti.
Blíže o působení legionářů proti revolučnímu Rusku ve starším článku: http://www.ksm.cz/historie/ceska-republika-zada-rusko-o-budovani-pomniku-legionarum-bojujicim-proti-ruske-revoluci.html
29.9.2018 došlo k výbuchu na sjezdu Komunistické strany DLR v Kujbyševském obvodu Doněcku. Výbušnina explodovala v místnosti, kde se konal sjezd. Mezi čtyřmi raněnými je kandidát na hlavu DLR (volby hlavy státu budou v DLR i LLR 11.11.2018-pozn. J.V.) Igor Chakimzjanov.
Největší zranění utrpěla 1.tajemnice Městského výboru KS v Doněcku Irina Jakina.
V těchto dnech probíhá v řeckých Athénách festival řecké komunistické mládeže a komunistického tisku Odigitis. Koná se zejména při příležitosti oslav 100 let od založení Komunistické strany Řecka (KKE) a 50 let Komunistické mládeže Řecka (KNE). Zástupce Komunistického svazu mládeže (KSM) z České republiky je na místě. Vystoupil zde na mezinárodním semináři k 200 letům od narození Karla Marxe. Koná se zde také 14. sjezd evropských komsomolů MECYO, kde budou zástupci komunistických organizací mládeže diskutovat své zkušnosti a posílení svých organizací v zápasech proti imperialismu a za socialismus. Na závěr přišla festival pozdravit sedmnáctiletá palestinská aktivistka Ahed Tamimi.
Ve včerejších večerních hodinách došlo k raketovému útoku na syrskou oblast Latakia, kde je umístěná také ruská vojenská základna. Podle syrské agentury SANA útok mířil na centrum Agentury technického průmyslu, elektrárny a hliníkárnu. Ve městě Latakia se ozávaly obrovské exploze. Ve stejné době došlo nad Středozemním mořem k zmizení ruského letounu Il-20 určeného pro elektronickou analýzu se 14 vojáky na palubě. Podle ruského Ministerstva obrany byly v době útoku v syrském vzdušném prostoru přítomny 4 izraelské letouny F-16 a zaznamenáno bylo i vypuštění rakety z francouzské fregaty ve Středozemním moři.
O několik hodin dříve došlo k dohodě s Tureckem o částečné demilitarizaci idlibské oblasti, kde se soustřeďují reakční skupiny, včetně těch spojených s Al-Kajdou.
Zdroje:
https://www.rt.com/news/438665-missile-attack-latakia-syria/
https://www.rt.com/news/438676-french-frigate-mediterranean-missiles/
https://www.rt.com/news/438673-russian-il20-disappears-radars/
Události v saském Chemnitz opravdu děsily. Pohled na vypatlané, nacistickými emblémy potetované výtržníky, mručící výhrůžky při hřmotném pochodu středem města, pronásledující a mlátící údajné "cizince", vůči nim ne právě vlídné novináře či jiné nepřátele, vyvolával vzpomínky na loňské události v Charlottesville nebo v Německu ve 30. letech minulého století; hajlování před velkou bronzovou bustou Karla Marxe v Chemnitz přidalo hořkou ironii.
© Komunistický svaz mládeže
Toto dílo podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte komerčně 4.0 Mezinárodní License .
Copyright © 2024 Your Company. Joomla templates powered by Sparky.